30 november – 11 december samlas världens länder i Paris till COP21. Alla hoppas på att länderna ska kunna komma överens om ett globalt, rättvist och rättsligt bindande klimatavtal där den globala uppvärmningen ska ligga så långt under två grader som möjligt. Alla medier har börjat sin rapportering inför mötet och det ger oss i skolan en möjlighet till en aktuell bild av läget för vår planet och vilka möjligheter vi har att bromsa uppvärmningen.
AIntroduktion
INLEDNING
Om knappt en vecka inleds FN:s klimatmöte i Paris, där kungen tillsammans med en rad andra regenter, presidenter och statsministrar deltar vid invigningen för att markera vikten av lyckade förhandlingar. Inför detta fick Svenska Dagbladet en intervju med honom. Klimatet är en av de frågor som står kungen närmast och under intervjun presenterade hkungen en av sina idéer för att minska den globala uppvärmningen. Vilken? Läs artikeln!
Låt eleverna också fundera på vad de kan bidra med utifrån: ”Ingen kan göra allt, men alla kan göra något”.
BFördjupning
LÄRARLEDDA LEKTIONER OM KLIMATMÖTET
Tidningsredaktioner och andra medier har redan nu lagt ut massor av informativa sajter inför klimatmötet. Välj och vraka och använd dessa i undervisningen! Vi tipsar här om några sajter med det finns fler. De flesta dagstidningar bevakar, var och en på sitt sätt, om inte annat med TT-material.
• Sveriges Radio: Guider till klimatmötet
• Sveriges Radio: Jordens uppvärmning till två grader nu halvvägs
• Svenska Yle: Nio frågor om klimatmötet i Paris
CAktivitet
ELEVERNA NYHETSBEVAKAR INFÖR, UNDER OCH EFTER MÖTET
Sätt eleverna på klimatspaning och ge tid till deras redovisningar. Sortera deras nyheter, förslagsvis:
• drabbade av klimatet
• hotade av klimatförändringar
• goda förslag, möjliga att genomföra
• uttalanden från makthavare
• händer under mötet
• händer utanför möteslokalerna
• aktioner, demonstrationer med mera
• resultat av mötet
• eftersnack
RAPPORTSKRIVANDE
Låt eleverna avsluta sin bevakning med en rapportskrivning som kan innehålla följande:
• kort redovisning om själva mötet
• vilken roll Sverige och andra länder hade
• resultat av mötet, lyckat – misslyckat, varför – varför inte
• vad ett eventuellt avtal innehåller
• hur globaliseringen kommer att påverkas av de beslut som fattades eller inte fattades
• fick mötet godkänt eller icke godkänt? Varför – varför inte?
Koppling till skolans styrdokument
Lgr 11 Kursplanen i biologi
Årskurs 4-6
• Människans beroende av och påverkan på naturen och vad detta innebär för en hållbar utveckling. Ekosystemtjänster, till exempel nedbrytning, pollinering och rening av vatten och luft.
Lgr 11 Kursplanen i geografi
Årskurs 4-6
• Hur val och prioriteringar i vardagen kan påverka miljön och bidra till en hållbar utveckling.
Över ett hundra människor fick sätta livet till och ett par hundra skadades vid terrordåden i Paris. Dessa fruktansvärda dåd dominerar nyhetsflödet och ska naturligtvis också tas upp i skolans undervisning. Utnyttja alla de rapporter som nu kommer oss till dels och lär er mer och få en större förståelse om vad som hände och vilka följder det kan få.
1 Följ utvecklingen i våra massmedier!
När det här skrivs har terrordåden just inträffat och vi vet en del men mycket kommer säkert att uppdagas.
A. Vilka nyheter kommer/har kommit från IS som i skrivande stund verkar stå bakom dåden?
B. Vilka åtgärder mot IS kommer stormakterna överens om?
C. Diskutera: Vad måste göras för att stoppa IS terror? Försök att tänka realistiskt och inte bara komma med mer eller mindre ogenomtänkta hämndaktioner? Tidigare invasioner i Irak och Afghanistan har knappast lett till några helt igenom positiva följder.
2 Hur påverkar dåden Sverige, övriga EU, Ryssland och USA?
A. Vi har en intensiv debatt om flyktingmottagande i Sverige. Tror du att attentaten i Paris påverkar svenskarnas vilja att ta emot flyktingar?
B. Nu kommer förmodligen attackerna mot IS att öka. Följ utvecklingen och leta uttalanden från EU-länder, från Ryssland och USA i medierna. Vad händer?
C. Hur påverkar händelserna i Paris, Beirut och Ankara, samt det förmodade attentatet mot det ryska planet i Egypten dig? Vågar du resa till turistorter i exempelvis Egypten, och hur kommer det att kännas att besöka centrala Paris eller London? Diskutera!
3 Sociala medier
Redan medan attacken mot konsertlokalen Le Bataclan pågick tvittrade personer inne i lokalen om vad som hände. Information av olika slag, sörjande, deltagande, m.m. explodera i sociala medier. Vilken roll spelar sociala medier idag? Granska och diskutera!
A. Spelade sociala medier en viktig roll i nyhetsförmedlingen redan från början? Ge exempel.
B. #PrayforParis och #ParisAttacks skapades snabbt, bilder och tweets därifrån förmedlades snabbt ut på sociala medier. Ge exempel på extra gripande bilder och uttalanden som påverkar dig. Samla dem och diskutera deras påverkan.
C. Det dyker säkert upp meddelanden på sociala medier som hyllar dåden. Försök att granska sådana. Diskutera vad som kan ligga bakom dessa meddelanden.
D. Flera korta filmer som ger en bild av desperata människor finns på både sociala medier och hos traditionella mediers webbsidor. Ska man lägga ut sådana filmer?
Kopplingar till skolans styrdokument
Grundskolan
Samhällskunskap
Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utifrån personliga erfarenheter och aktuella händelser uttrycka och pröva sina ställningstaganden i möten med andra uppfattningar. Därigenom ska eleverna stimuleras att engagera sig och delta i ett öppet meningsutbyte om samhällsfrågor.
Genom undervisningen i ämnet samhällskunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att
söka information om samhället från medier, Internet och andra källor och värdera deras relevans och trovärdighet.
Gymnasiet
Samhällskunskap
Undervisningen i kursen ska behandla följande centrala innehåll:
Demokrati och politiska system på lokal och nationell nivå samt inom EU. Internationella och nordiska samarbeten.
Mediers innehåll och nyhetsvärdering i samband med frågor om demokrati och politik.
Terrordåden i Paris genomsyrade mediebevakningen under hela helgen. Det är svårt att tro att våra elever inte känner till vad som hände. Det här lektionsförslaget fokuserar på hur vi kan samtala med våra elever och besvara deras eventuella frågor.
A – introduktion
INLEDNING
Informationsflödet från terrordåden i Paris är minst sagt rikligt. Utgå från en lämplig sajt till exempel en TT-artikel i lokaltidningen som sammanfattar händelserna på ett konkret och sakligt sätt eller samtala med eleverna utan att läsa något av allt det som skrivits under helgen. Syftet med den här lektionen är inte att gå djupt in i vad som hände, utan att ge elever en möjlighet att ställa frågor om de känner oro och behöver förklaringar på det som skett.
VAD SKA VI TÄNKA PÅ NÄR VI SAMTALAR MED VÅRA ELEVER?
Metro har intervjuat Malin Alfvén, barn- och föräldrapsykolog och ger här sina råd samtidigt som hon säger: ”Vi kanske helst vill undvika det, men det ska vi absolut inte göra”.
• Det viktigaste är att svara på barnens frågor och göra det så ärligt som möjligt.
• Förneka inte att du själv är rädd.
• Berätta inte för mycket detaljer, men väldigt konkret om det går.
• Uppmana barnen att komma med egna frågor. Om man märker att barnen vet att något hemskt har hänt kan man fråga hur de tänker.
• Förklara att det finns ”tokiga människor” med ”tokiga idéer” som gör sådant här. Diskutera gärna vad det kan vara för tokiga idéer.
I Svenska Dagbladet kan vi läsa om vad Rädda Barnen tycker att vuxna ska tänka på.
”Rädda barnen menar att även barn som inte själva har drabbats av en tragisk händelse eller katastrof som den i Paris kan stå med många frågor och känna oro. Rädda Barnen skriver att det viktigaste som vuxen är att försöka förmedla trygghet till sitt barn som kanske sett tragedin på nyheterna eller hört vuxna prata. Som förälder kan man tänka på följande”.
Dessa råd vänder sig till föräldrar, men kan säkert också vara till hjälp i en klassrumssituation.
• Var ärlig.
• Tänk på att barnens frågor kan komma på andra sätt en genom en verbal fråga. Exempelvis kan tankar illustreras genom lek. Lyssna in alla frågor, även dem som inte uttalas.
• Svara så enkelt och så konkret som möjligt på barnens frågor.
• Överös inte med vuxendetaljer och skilj på dina egna och barnets känslor.
• Tänk på att din egen oro oftast har starkare påverkan på barnet än bilderna och berättelserna i sig.
• Det är nödvändigt att barnen får veta att världen är både bra och dålig men att vuxna försöker göra saker och ting bättre.
• Lova inte barnen att ingenting kan hända dem, om de skulle fråga om detta.
• Anpassa svaren efter barnets ålder.
• Lämna inte uppgiften att samtala med barnet till skolan eller förskolan. Tänk på att barnet har starkast anknytning till sin förälder eller sin vårdnadshavare.
• Tänk på att barn tar in skrämmande saker i små portioner.
• Var delaktig om ditt barn söker eller läser information på internet.
B – fördjupning
VAD INNEBÄR UNDANTAGSTILLSTÅNDET I FRANKRIKE?
Tidningen Metro reder ut vad ett undantagstillstånd innebär?
Läs tillsammans, gruppvis eller enskilt och ge exempel på vad det kan innebära.
VAD ÄR LANDSSORG?
• Utgå från Wikipedia och sök förklaringen till att Frankrikes president har utlyst en tre dagars landssorg.
• Vad innebar måndagen för de franska skolbarnen?
(Skolorna öppnade igen och under måndagen hölls/ska hållas en tyst minut klockan 12.00).
LÄSA MER?
Googla på Terrordåden i Paris och ge exempel på:
• hur började allt.
• vad som hände/händer.
• konsekvenser av dåden.
• hur människor vägrar låta sig skrämmas.
• aktioner för en bättre värld.
• …
Koppling till skolans styrdokument
Lgr 11 Kursplanen i samhällskunskap
Syfte
Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med de mänskliga rättigheterna och med demokratiska processer och arbetssätt. Den ska också bidra till att eleverna tillägnar sig kunskaper om, och förmågan att reflektera över, värden och principer som utmärker ett demokratiskt samhälle.
Väldigt många flyktingar kommer till Sverige och väldigt många har åsikter om vad som ska göras, eller bör göras. Skriv sakliga faktaskildringar av situationen och personliga åsiktstexter. Försök att skriva som en professionell journalist och lär dig att skilja på fakta- och åsiktstexter.
1 Skriv en artikel
Skildra flyktingsituationen i Europa eller i enbart Sverige genom att skriva en nyhetsartikel. Tänk på att nyhetsartiklar ska vara fria från skribentens egna åsikter och bara redogöra för de fakta som skribenten tagit reda på. Använd gärna citat som ni hittar i olika artiklar i er tidning eller på nätet för att få med flera ”pratminus” och på så sätt ge mera liv åt texten.
Tänk på att även om ni bara anger fakta i era texter så kan urvalet av fakta göras ytterst subjektivt för att bara understryka en åsikt. Försök att vara neutrala även här och återge flera åsikter om frågan är kontroversiell!
Läs först: Nyhetsartikel
Exempel:
http://www.svt.se/nyheter/inrikes/nu-mots-partierna-om-flyktingkrisen
http://www.bt.se/sverige-varlden/tusk-lovar-stodja-svensk-begaran/
2 Skriv en krönika
Skriv en krönika om samma ämne. Fokusera gärna på någon detalj i detta stora ämne, en detalj som engagerar just dig. I krönikeformen är det tillåtet med egna åsikter men de bör vara väl underbyggda!
Läs först: Krönika
Exempel:
http://www.dagen.se/ledare/både-hjärta-och-hjärna-behövs-i-flyktingkrisen-1.391592
http://www.skd.se/2015/10/12/vast%C2%AD-ut%C2%ADloste-flyk%C2%ADting%C2%ADkrisen/
3 Skriv en insändare
Skriv en insändare där du luftar dina åsikter om vad som bör göras för att lösa flyktingkrisen. Akta dig för att kasta ut påståenden som inte är väl underbyggda! Tycker ni att insändarna blev bra så skicka dem gärna till er lokala tidning!
Läs först: Insändare
Exempel:
http://www.sydsvenskan.se/asikter/sa-kan-flyktingkrisen-i-europa-losas/
http://www.jkpg24.se/nyheter/insandare-flyktingkrisen-satt-granser
Kopplingar till skolans styrdokument
Grundskolan
Svenska
Genom undervisningen i ämnet svenska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang.
Gymnasiet
Svenska
Centralt innehåll: Argumentationsteknik och skriftlig framställning av argumenterande text.
I det här lektionsförslagen ger vi underlag till en diskussion i klassen om förra veckans avhysning av det romska lägret i Malmö. Vi ger en bakgrund till hur lägret skapades och vad som hände under veckan. Vi lyfter uttalande från ett kommunalråd, statsministern, aktionsgrupper och romerna själva. I lektionsförslaget ingår också en avslutande elevuppgift.
A– introduktion
Här har vi samlat ett urval av nyheter från veckan som gått om avhysningen av tältlägret Sorgenfri Malmö. Läs artiklarna i sin helhet eller delar av varje nyhet. Detta är en lägesrapport just nu som kan tjäna som en bakgrund till den fortsatta situationen för romerna i Malmö och på andra platser i Sverige. Fortsätt bevakningen!
BAKGRUND
Turerna kring tältlägret på industriområdet Sorgenfri i Malmö har varit många. SVT Skåne ger här en kort sammanfattning av vad som hänt.
• I årtionden har den öde industritomten på området Sorgenfri i centrala Malmö använts som lägerplats.
• Där har hemlösa människor slagit upp sina tält, husvagnar och skjul byggda av lastpallar och presenningar.
• Nästan lika länge har klagomålen från de omkringboende strömmat in till kommun och myndigheter. Missnöjet har handlat om oväsen, nedskräpning och obehaglig rök från eldning.
• Redan för tio år sedan, då det främst var missbrukare och psykiskt utslagna som bodde på platsen, rullade schaktmaskinerna in och jämnade det dåvarande lägret med marken. Tämligen omgående återuppstod lägret.
• Enligt uppgift till Uppdrag granskning bor nu uppemot 400 EU-migranter i lägret.
• Vatten, toaletter och avlopp saknas på området och nedskräpningen på tomten och den närmaste omgivningen är allvarlig.
• Företaget som äger tomten har gjort polisanmälningar om olaga intrång och egenmäktigt förfarande. Avhysningsförsök har inte lyckats eftersom lagen kräver att de som ska avvisas identifieras med namn.
• Efter en rad turer av beslut och överklaganden bestämde miljönämnden i Malmö i förra veckan att lägret ska tömmas och jämnas med marken. Skälet är att den sanitära situationen medför allvarliga hälsorisker för de boende samt den omfattande nedskräpningen.
• Trots detta har överklaganden lämnats in och rivningen flyttats fram i tid.
• Miljönämndens beslut överklagades först till länsstyrelsen och sedan till Mark- och miljödomstolen.
• Båda instanserna har nu avslagit överklagan vilket betyder att polisen inte har några lagliga hinder mot att tömma lägret.
• Trots att tidsfristen har passerat så dröjer avhysningen av migrantlägret och det är ännu oklart exakt när polisen kommer påbörja avhysningen.
• En stor del av lägrets invånare har gett sig av – oklart vart. Andra stannar kvar för att protestera tillsammans med stödgrupper.
• Malmö stad har erbjudit evakueringsboende för 50 personer och bidrag till bussresan hem till Rumänien.
• Tidig morgon den 3 november inleddes avhysningen.
• Efter avhysningen genomför ett 50-tal romer och aktivister en manifestation utanför stadshuset och sover där.
EU-MIGRANTERNAS RÄTTIGHETER
SVT NYHETER ger här en faktasammanställning över vad som gäller.
– Hur länge får en EU-medborgare vistas i Sverige?
Alla som bor i EU har rätt att röra sig fritt inom unionen och får vistas i ett annat medlemsland i tre månader. Det finns inga krav på visum eller att man måste ha jobb eller sysselsättning. Däremot måste en besökande ha ett pass eller ID-kort.
För att få stanna längre än tre månader måste personen vara anställd, egen företagare eller arbetssökande med en verklig möjlighet att få ett jobb. Det går också att vara studerande om man har pengar nog att försörja sin familj. EU-medborgare som saknar annan försörjning än tiggeri har inte rätt att stanna mer än tre månader.
Kravet att EU-medborgare skulle registrera sig och visa att de kan försörja sig togs bort i maj 2014. Enligt nuvarande regler är det polisens uppdrag att hitta och rapportera de EU-medborgare som saknar rätt att vara i Sverige till Migrationsverket som sedan fattar beslut om avvisning. Kontrollen har dock varit obefintlig, rapporterade Sveriges Radio.
– Får utländska medborgare bo eller övernatta var som helst?
Allemansrätten tillåter att man slår upp ett tält ett dygn utan att störa. Är man fler måste man ha markägarens tillstånd. Däremot är det olagligt att ta mark i anspråk genom att till exempel ställa upp en husvagn eller ett tält på en plats under längre tid.
Enligt miljöbalken är det också förbjudet att skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten kan se eller har tillgång till, exempelvis en park eller kyrkogård.
Vid avhysning av personer som slagit läger utan tillåtelse måste Kronofogden ha personuppgifter på samtliga berörda, dessutom måste varje person få ett individuellt beslut om avhysning.
– Vilket ansvar har kommunen för utländska medborgare?
Svenska kommuner har ansvar för samtliga som vistas i kommunen, men den som är i landet tillfälligt utan att arbeta kan endast få begränsad hjälp. Förutom akut stöd enligt socialtjänstlagen, det kan till exempel gälla biljett till hemlandet, pengar till mat eller härbärge, så väljer vissa kommuner att ge stöd till ideella organisationer som hjälper utsatta EU-medborgare.
Om barn far illa så är kommunen skyldig att ingripa oavsett vilket land barnet kommer ifrån.
– Vilket ansvar har landstinget för utländska medborgare?
Alla människor har rätt till akut sjuk- och hälsovård, oavsett medborgarskap. EU-medborgare har rätt till annan nödvändig vård så länge man är försäkrad i hemlandet, det är därför man tagit fram det Europeiska sjukförsäkringskortet. Den som saknar kortet kan tvingas betala hela kostnaden för vården ur egen ficka.
– Har EU-medborgares barn rätt till skola?
Nej, barn till EU-medborgare har inte rätt till skolgång under den tre månader långa uppehållsrätten i ett annat EU-land. Däremot kan kommunerna frivilligt erbjuda undervisning om de vill. För barn som stannat längre än tre månader är rättsläget mer oklart, eftersom de då skulle kunna betraktas som papperslösa. Dessa barn har rätt till skolgång.
Källa: Sveriges kommuner och landsting
Johan Juhlin, SVT
STATSMINISTER STEFAN LÖFVEN
SVT Nyheter, TT
– Det (avhysningen) ska självklart genomföras med respekt för de mänskliga rättigheterna, men det är också så att man inte får bosätta sig var som helst i Sverige. Det får inte de som bor i Sverige, det får inte du eller jag göra, då måste lagen gälla lika för alla, säger han till TT.
Stefan Löfven poängterar att det i stor utsträckning handlar om EU-migranter från Rumänien och Bulgarien.
– Där har vi ju ett samarbetsavtal med Rumänien och jobbar på ett tillsammans med Bulgarien. De får komma hit självfallet och vara här en tid, men i det långa loppet är det deras egna länder som måste ta ansvar för att de får arbete, utbildning, och bostad i sitt land. Det har inte Sverige ansvar för.
KOMMUNALRÅDET i MALMÖ
SVT nyheter Skåne
Kommunalrådet Carina Nilsson (S) menar att hon varit tydlig med att informera de boende om att de var tvungna att flytta.
– Jag var faktiskt själv och informerade i torsdags för jag ville vara säker på att man uppfattat vad som skulle hända, att det gick ut en tidsfrist i söndags, säger hon.
Kommunen erbjuder tillfälligt evakueringsboende och hjälp till hemresa, men i övrigt kommer kommunen inte att anordna boende för de som nu blir avhysta.
– Jag har ju haft kommunikation med gruppen hela tiden och varit väldigt tydligt och sagt att vi inte kommer att ordna något annat boende, säger Carina Nilsson (S).
– Det handlar om likabehandling. Man måste ta ansvar för att själv ordna sitt boende, säger hon.
PROTESTER MOT TÖMNINGEN AV LÄGRET
SVT Skåne
… Uppemot 100 personer, både människor som bott i lägret och stöddemonstranter, står nu utanför stadshuset. Demonstrationen bevakas av polisen och har gått lugnt till.
… Demonstranterna skanderar ”Malmö, Malmö” och kräver att kommunalrådet Carina Nilsson (S) avgår. Nilsson kom på förmiddagen ut för att möta demonstranterna.
… Demonstranterna har under protesten ställt flera frågor till Carina Nilsson och bland annat undrat varför Malmö stad inte gör lika mycket som andra städer, men fått svaret att Malmö inte kommer att erbjuda något boendealternativ utöver fem nätter på härbärget.
CENTRUM FÖR SOCIALA RÄTTIGHETER
SVT OPINION
Behrang Kianzad, Karin Åberg och Frederick Batzler på Centrum för Sociala Rättigheter:
Avhysningshotet mot det romska lägret på Sorgenfri i Malmö riskerar att urholka grundläggande principer om mänskliga rättigheter.
FN:s högsta kommissionär för de mänskliga rättigheterna följer nu ärendet och uttrycker stark oro för utvecklingen.
Även andra organisationer som Amnesty och Civil Rights Defenders har uppmärksammat Malmö stad på att dess agerande riskerar bryta mot mänskliga rättigheter.
Vi på Centrum för Sociala Rättigheter överklagade igår Miljöförvaltningens beslut att utrymma Sorgenfri-lägret och avhysa den romska befolkningen som sedan en längre tid där funnit en fristad.
Tyvärr har vår överklagan redan avslagits av Länsstyrelsen i Skåne som ej beaktat att avhysningen riskerar att bryta mot såväl EU-rätten som grundläggande mänskliga rättighetsprinciper.
…
Våra krav kvarstår. Ingen avhysning utan anvisning till en värdigare plats!
MANIFESTATION UTANFÖR STADSHUSET
SVT Nyheter
…
Valerio Caldararo från Rumänien berättar att han satte sig i bilen och körde till Sverige för två dagar sedan, när avhysningen av Sorgenfrilägret inleddes.
– Jag vill finnas till hands för min sons familj som bodde i lägret. Alla här vill att de ska få en plats där de sova, laga mat och vara trygga, säger han.
…
Under torsdagseftermiddagen fortsatte regnet att strila ner över Malmö. Poliser på plats vid Stadshuset informerade demonstranterna att det kan bli aktuellt att plocka bort delar av det material som nu finns plats. Samtidigt kurade Anna Bonculescu och hennes vänner runt elden från ett triangiakök under viadukten.
– Regnet hindrar oss inte. Vi hoppas fortfarande att kommunen ska hjälpa oss med en plats att bo på, säger Anna Bonculescu.
SvD
Vi begär bara en sak, tak över huvudet
…
20-åriga Isaura är rom och kommer från Targu Jiu, 30 mil väster om Bukarest. De senaste två åren har hon pendlat fram och tillbaka mellan Malmö och fattigdomen i Rumänien. Nu har hon varit här i två månader tillsammans med hela familjen, sammanlagt tio personer.
– Mamma, pappa, bröder och systrar. Vi är här för att det så svårt att överleva hemma i Targu Jiu, säger hon.
Läs mer
SvD har samlat all bevakning om avhysningen på ett och samma ställe.
B – aktivitet
Möjliga framtida rubriker
• Låt grupper av eleverna föreslå möjliga framtida rubriker som skulle kunna tryckas beroende på handlande eller brist på handlande från inblandande parter.
• Samla rubrikerna och diskutera.
• Enas om några rubriker som gynnar både samhället och de inblandade romerna.
Koppling till skolans styrdokument
Lgr 11 Kursplanen i samhällskunskap
Syfte
Undervisningen ska bidra till att eleverna utvecklar förtrogenhet med de mänskliga rättigheterna och med demokratiska processer och arbetssätt. Den ska också bidra till att eleverna tillägnar sig kunskaper om, och förmågan att reflektera över, värden och principer som utmärker ett demokratiskt samhälle.
Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utifrån personliga erfarenheter och aktuella händelser uttrycka och pröva sina ställningstaganden i möten med andra uppfattningar. Därigenom ska eleverna stimuleras att engagera sig och delta i ett öppet meningsutbyte om samhällsfrågor.
Den 8 november är det val i Burma, eller Myanmar som landet också kallas. Här i texten används namnet Burma enligt den motivering som ni hittar här: http://www.svd.se/myanmar-ar-juntans-namn
Följ valet och lär er mer om ett intressant land i Sydostasien.
1 Skaffa dig en bakgrund
A. Läs vad Svenska Burmakommittén skriver om landet Burma och valet den 8 november.
Länkar: http://www.burmakommitten.org/om-burma/
http://www.burmakommitten.org/kampanj/burmas-val-2015/
B. Sök efter annan information om valet. Googla ”Burma val” 2015 eller ”Burma elections” 2015
C. Diskutera landet Burma i klassen. Vad skiljer landet från Sverige? Skulle du använda namnet Myanmar? Sök olika motiveringar på nätet!
2 Hur skildras valet i svenska massmedier?
A. Granska medierna innan och efter valet. Hur mycket utrymme får valet? Skriver din lokala tidning någonting om valet?
B. När du nu skaffat dig bakgrundskunskap om Burma och landets politiska system, ger svenska medier en bra bild av landet Burma inför valet? Diskutera i klassen!
C. Sök material i sociala medier inför valet. Vad tycker du om bidragen? Är informationen korrekt eller är den missvisande och kanske direkt missvisande? Diskutera i klassen!
3 Hur gick det?
A. Granska siffrorna i valresultatet. Diskutera.
B. Hur skildrar svenska kommentatorer valresultatet? Granska ledare som tar upp valet samt vad som sägs av kommentatorer och politiker i radio och tv. Diskutera i klassen!
C. Hur kommenteras valet i sociala medier? Sök i bloggar, på Facebook och Twitter, m.m. Diskutera i klassen!
Kopplingar till skolans styrdokument
Grundskolan
Samhällskunskap
Undervisningen ska ge eleverna verktyg att hantera information i vardagsliv och studier och kunskaper om hur man söker och värderar information från olika källor.
Gymnasiet
Samhällskunskap
Politiska, sociala och ekonomiska band sammanlänkar i dag människor i olika samhällen över hela världen. Ett komplext samhälle med stort informationsflöde och snabb förändringstakt kräver ett kritiskt förhållningssätt och eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla ett sådant. Det omfattar förmåga att söka, strukturera och värdera information från olika källor och medier samt förmåga att dra slutsatser utifrån informationen.
Det här lektionsförslaget handlar om de kraftiga skogsbränder som i månader härjat i Indonesien och stora delar av Borneo. Bränderna är en katastrof för de redan 40 000 utrotningshotade orangutangerna. När skogen brinner har orangutangerna ingenstans att fly och blir fångade i ett eldhav. Dessutom ligger en kvävande gul tjock rök i området, vilket påverkar både människor och djur.
A – introduktion
FAKTA
• Visa de bilder som finns till dn.se-artikeln Orangutangerna på Borneo hotas av skogsbränder. Läs artikeln och samtala om läget.
• Mer fakta som bakgrund till de nu aktuella bränderna.
Indonesien har vid flera tillfällen drabbats av väldiga skogs- och markbränder. De värsta inträffade 1982–83 och 1997–98, då väderfenomenet El Niño var extra kraftfullt.
I regel startas bränderna av bönder och markägare som vill frigöra mark för att kunna anlägga oljepalmsplantager och sedan sprider sig bränderna.
Bränderna ger upphov till enorma utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Under 1997, då åtta miljoner hektar skog och mark eldhärjades, ledde bränderna till utsläpp på drygt fyra miljarder ton växthusgaser, ungefär lika mycket som hela EU släppte ut samma år.
Så sent som på 1960-talet var fortfarande 82 procent av landets yta täckt av regnskog. I dag, efter decennier av skogsskövling, återstår mindre än hälften.
Källa: Globalfiredata, Nature.
• Så påverkas miljön
Läs tillsammans eller återberätta för eleverna innehållet i dn.se:s artikel Indonesiska bränder ”en klimatkatastrof” och Skogsbränder gör livet olidligt i Sydostasien, Yle nyheter.
Artiklarna är mycket informativa och här finns underlag för eleverna att samla fakta och få kunskap om varför det brinner och hur det påverkar människors hälsa, miljön, djur och växtlivet samt vilken roll palmoljan har.
• Fler artiklar i ämnet
Indonesien lovar att släcka bränderna snabbt
Bränder ställer in Thailandsflyg
Sju personer ihjälbrända på berg
Smogg ställde in simvärldscup
Rök får Malaysia att stänga skolor
ORSAKER och KONSEKVENSER
Lista med hjälp av innehållet i de artiklar ni tagit del, orsaker till bränderna och de konsekvenser bränderna medför i Indonesien, deras grannländer och övriga världen.
ÅSIKTER och FÖRSLAG
Avsluta lektionen med att eleverna själva har åsikter om problemet och ger förslag på lösningar. Redovisa enligt EPA-modellen, De fem förmågorna i teori och praktik, Göran Svanelid:
E – enskilt
P – i par
A – alla i klassen
B – aktivitet
SKRIVUPPGIFT
Låt eleverna skriva personliga betraktelser om bränderna ur olika perspektiv. Exempelvis:
– En elev som inte kan gå till skolan
– Premiärministerns försvar/förklaring
– En skogsägare
– En bonde
– En miljökämpe
– En orangutang-räddare
– En pilot
C fördjupning
Här finns gott om fördjupningar kopplade till nyheten om bränderna och de hotade orangutangerna.
Exempel:
• Regnskogar – var de finns i världen, djur – och växtliv
• Orangutanger – olika arter och deras leverne
• El niño – och andra väderfenomen
• Indonesiens övärld – karta, befolkning, näringsliv, sevärdheter m.m.
Koppling till skolans styrdokument
Lgr 11 Kursplanen i naturorienterande ämnen
Syfte
… Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att ställa frågor om naturen och människan utifrån egna upplevelser och aktuella händelser…
… På så sätt ska undervisningen bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande kring sina egna resultat, andras argument och olika informationskällor…
Läsarnas egna bidrag är en viktig del av dagstidningarnas innehåll. I lokaltidningarna speglar de ofta den lokala politiska debatten, det kan gälla det senaste kommunfullmäktigemötet eller frågan om belysningen i motionsspåret. I de stora tidningarna handlar debattsidorna ofta om nationella frågor. Granska insändare och debattsidor under en vecka och analysera era resultat.
1 Granska
Granska insändare och debattartiklar i din lokaltidning under minst en vecka, gärna längre tid för att få ett bra underlag. Vad handlar insändarna om?
A. Följ insändarsidan under en period och lista alla insändare, korta som långa. Samla dem genom att kopiera dem eller ladda ner dem från e-tidningen. Kommer ni inte åt e-tidningen så be om att få ett lösenord under den begränsade tid som ni granskar innehållet!
B. Vilken insändare är den ”viktigaste”?
C. Vilken insändare är den ”bäst skrivna”? Utgå ifrån hur skribenten har lyckats följa råden i länken nedan. Försök att bortse från egna åsikter och utgå enbart ifrån hur skribenten argumenterar.
Länk: http://mediekompass.se/lektionstips/skriv-insandare-och-debattartiklar/
2 Följ debatten
DN Debatt är förmodligen Sveriges mest prestigeladdade debattsida och här ryms ofta kända debattörer som yttrar sig i nationella eller globala frågor, men det kan även röra frågor om Stockholm. Granska den sidan under en längre period på samma sätt som ni tittar på de lokala insändarsidorna.
A. Följ DN Debatt under en period och lista alla insändare, korta som långa. Samla dem genom att kopiera dem eller ladda ner dem från e-tidningen. Kommer ni inte åt e-tidningen så be om att få ett lösenord under den begränsade tid som ni granskar innehållet!
B. Vilken insändare är den ”viktigaste”?
C. Vilken insändare är den ”bäst skrivna”? Utgå ifrån hur skribenten har lyckats följa råden i länken nedan. Försök att bortse från egna åsikter och utgå enbart ifrån hur skribenten argumenterar.
Länk: http://mediekompass.se/lektionstips/skriv-insandare-och-debattartiklar/
3 Skriv din egen insändare
Följ råden i länkarna:
http://mediekompass.se/lektionstips/skriv-insandare-och-debattartiklar/
http://mediekompass.se/wp-content/uploads/2014/08/Insandare.pdf
Skicka gärna era bidrag till den lokala tidningen. Tänk på att du kan vara anonym i tidningen och skriva under pseudonym, men att tidningen måste veta vem du är – annars publicerar de antagligen inte. Och förresten, varför ska man vara anonym om man kan stå för sina åsikter? Skriv under med eget namn!
Kopplingar till skolans styrdokument
Grundskolan
Samhällskunskap
Undervisningen ska ge eleverna verktyg att hantera information i vardagsliv och studier och kunskaper om hur man söker och värderar information från olika källor. Genom undervisningen ska eleverna också ges förutsättningar att utveckla kunskaper om hur man kritiskt granskar samhällsfrågor och samhällsstrukturer.
Svenska
Genom undervisningen i ämnet svenska ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att formulera sig och kommunicera i tal och skrift, anpassa språket efter olika syften, mottagare och sammanhang.
Gymnasiet
Samhällskunskap
Centralt innehåll: Metoder för att kritiskt bearbeta information, till exempel källkritik. Presentation i olika former och med olika tekniker med betoning på det skriftliga och muntliga, till exempel debatter och debattartiklar.
Svenska
Centralt innehåll: Argumentationsteknik och skriftlig framställning av argumenterande text.
När vi talar om flyktingar tänker vi kanske på främst på farliga flyktvägar och att fler än någonsin söker trygghet i Sverige. Men vad är en flykting och vem bestämmer vem som flykting? I det här lektionsförslaget försöker vi bland annat förklara vad det är för skillnader mellan invandrare, migranter, EU-migranter, kvotflyktingar, asylsökande och anhöriginvandring.
A Introduktion
A. Vad är en flykting?
Lyssna tillsammans på Aftonbladet perspektiv, http://tv.aftonbladet.se/abtv/articles/92528
På drygt tre minuter förklaras dessa begrepp på ett pedagogiskt sätt.
• Flyktingar
• Invandrare
• Migranter
• Kvotflyktingar
• Asylsökande
• Genévekonventionen
• FN.s flyktingkonvention
• EU- migrant
• Anhöriginvandring
• Alternativt skyddsbehov
• Papperslös
• Frivillighet – hot och tvång
Stoppa gärna programmet för förklaringar och diskussioner. Om du vill att eleverna ska anteckna så ta hjälp av denna pdf: Vad är en flykting?
B. Vad skriver journalisterna?
Sök aktuella nyhetsartiklar om flyktingfrågan på nätet. Leta efter konkreta exempel på det som ni har talat om.
B Aktivitet
Bilder på flyktingar och migranter
Ge eleverna i uppgift att hämta bilder på olika sorters flyktingar och migranter. De kan söka på nätet eller i papperstidningar från hemmet eller i skolan. Gruppera och strukturera exemplen så att bilderna ger en bild över migrationen idag. Skriv förklarande bildtexter.
Koppling till skolans styrdokument. Lgr 11
Lgr 11 Kursplanen i samhällskunskap
Syfte
Genom undervisningen i ämnet samhällskunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges
förutsättningar att utveckla sin förmåga att
• söka information om samhället från medier, Internet och andra källor och värdera
deras relevans och trovärdighet,
• reflektera över mänskliga rättigheter samt demokratiska värden, principer, arbetssätt
och beslutsprocesser.
Under veckan som gick meddelades vilka som får årets olika Nobelpris. Att ta reda på mera om dessa pristagare ger en inblick i flera skolämnen. I år har vi fått flera pristagare som väcker extra mycket intresse, det gäller fredspriset, litteraturpriset samt en av pristagarna i kemi.
1 Litteraturpriset
Litteraturpriset gick till den vitryska författarinnan Svetlana Aleksijevitj.
A. Meddelandet fick en tillbakadragen plats i de vitryska tv-nyheterna den aktuella dagen. Varför tror du?
B. Det var val i Vitryssland i söndags. Hur gick det? Varför gick det som det gick? Kolla vad medierna skriver.
C. Vad handlar hennes böcker om? Välj ut en som du tycker verkar intressant och skriv en kort redogörelse.
Länkar:
Det finns många fler!
2 Fredspriset
Fredspriset gick i år till en ”nationell dialogkvartett” från Tunisien. Den så kallade Arabiska våren startade i Tunisien.
A. Ta reda på mer om den ”nationella dialogkvartetten”
B. Vad hände i Tunisien den 17 december 2010? Och varför hände det?
C. Hur har demokratin utvecklats i Tunisien efter diktatorns fall 2011?
D. Turismen är mycket viktig för Tunisiens ekonomi. Vad hände den 18 mars och 27 juni 2015? Vad har det gett för följder? Undersök!
Länkförslag:
http://www.dn.se/nyheter/varlden/minst-39-doda-i-tunisisk-attack/
http://bohuslaningen.se/nyheter/varlden/1.4101236-37-dodade-i-hotellmassaker
http://hbl.fi/nyheter/2015-03-18/736016/turister-dodade-i-tunisien
3 Vetenskapsprisen
Vilka fick i år de tunga vetenskapsprisen i fysik, kemi och medicin? Sök i nyhetsrapporteringen och berätta ingående vilka pristagarna är och varför de får sina pris.
A. Sök bland artiklar och redogör för vilka som fick fysikpriset och vad de upptäckt.
B. Sök bland artiklar och redogör för vilka som fick kemipriset och vad de upptäckt. Här finns i år ett speciellt svenskt intresse!
C. Sök bland artiklar och redogör för vilka som fick medicinpriset och vad de upptäckt.
Kopplingar till skolans styrdokument
Grundskolan
Samhällskunskap
Centralt innehåll: Mediernas roll som informationsspridare, opinionsbildare, underhållare och granskare av samhällets maktstrukturer.
Gymnasiet
Samhällskunskap
I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika metoder för att samla in och bearbeta information.
Det omfattar förmåga att söka, strukturera och värdera information från olika källor och medier samt förmåga att dra slutsatser utifrån informationen.