När journalister infiltrerar företag eller partier och i smyg gör bandupptagningar på det som sägs, är det en typisk metod för grävande journalister. Metoden används då och då inom journalistiken för att komma bakom stängda dörrar, bortom eviga telefonsvarare och innanför slutna miljöer. Många människor reagerar starkt mot mediernas envetna grävande efter sanningar och tycker ibland att man borde låta människor vara ifred när de inte vill exponera sig för medierna.
De som utsätts för granskningen, men även journalisterna, kan uppleva obehag när de närmar sig ett avslöjande där de vet att något eller några huvuden kan komma att rulla. Vad kommer det här att betyda för personen i fråga, för anhöriga och speciellt för barnen? Metoder där journalister utger sig för att vara någon annan för att ta sig in i slutna miljöer kallas att Wallraffa, efter den tyske journalisten Wallraff. Men grävande journalistik är kostsamt. En eller några journalister blir ofta upptagna en längre tid med ett uppdrag och det är kanske inte alltid som det visar sig bli det avslöjande som man tror.
Årligen delas priset Guldspaden ut på Föreningen grävande journalisters Grävseminariet. 2021 fick Anna Bengtsson och Jonas Ekelund på Borås Tidning ta emot priset i kategorin Mindre dagstidning. Deras gräv handlade om kommunala chefer i Borås som drev företag vid sidan om – så kallade bisysslor – på ett oetiskt vis. Läs en del av reportaget, som kan ligga till grund för övningen nedan, här.
Fakta som ledstjärna
Grunden för ett bra gräv är att ta emot tips från allmänheten och att kontrollera sin fakta noggrant. Enligt lagen får man ta kontakt med exempelvis en tidning för att tala om något som man tycker att tidningen borde skriva om, utan att riskera något straff för det, det som vi kallar meddelarfrihet. Den som kontaktar en tidning omfattas av meddelarskyddet.
I meddelarskyddet ingår efterforskningsförbudet, som innebär att företag och myndigheter inte får försöka ta reda på vem det var som lämnade informationen till tidningen. Där ingår också den skyldighet journalister har att inte tala om var de fått informationen ifrån, det vi kallar källskydd.
Inled lektionen med att låta Jonas Andersson, grävande reporter på NWT, berätta varför och hur han tillämpar metoder för faktakontroll i filmen nedan.
Gör i klassen
1. Leta i tidningen efter nyheter som ni bedömer har krävt lite större insatser av journalisterna eller använd det tidigare exemplet i Borås Tidning. Det kan handla om att man måste söka i många källor för att få fram uppgifter som artikeln baseras på. Det kan handla om en intervju med någon som varit svår att få tag på eller inte velat ställa upp.
Diskutera: Vilka egenskaper krävs av en journalist för att klara ett sådant uppdrag? Vilka av de egenskaperna anser du att du har och vilka skulle vara svåra för dig att klara?
Kom överens om tre goda råd till en journalist som ska genomföra en intervju och vill få den intervjuade person att berätta ganska fritt och öppet.
2. Diskutera Wallraffmetoder. Vad tycker ni om att journalister ibland utger sig för att vara något annat för att komma åt uppgifter som han/hon annars inte skulle få tag i? Är det alltid en bra metod? Kan det vara bra ibland men inte alltid? Borde det aldrig få förekomma? Motivera era svar och samla argument för och emot dolda metoder.
3. Leta i tidningen efter människor som ni tror är glada över att bli omskrivna, och efter andra som ni tror inte vill figurera i tidningen i det här sammanhanget. Diskutera: Hur stor hänsyn ska journalister ta till att någon inte vill att man skriver om dem i tidningen när de gjort något dumt? Ska vissa människor slippa bevakning och andra inte? Ska människor som gärna vill synas i tidningen i trevliga sammanhang tåla att vara med även när sammanhangen inte är så roliga?
4. Använd samma nyheter från första punkten eller hitta nya exempel i tidningen. Diskutera: Hur tror ni att journalisten har fått reda på sitt gräv? Har det krävt att någon inifrån ett företag eller offentlig verksamhet har avslöjat något? Vilka är fördelarna för individ och samhälle med det källskydd som finns i vår grundlag? Finns några nackdelar?
"Man får inte bli för enkelspårig och bestämma sig för en slutsats innan man har undersökt det man ska undersöka."
Jonas Andersson på NWT om den grävande journalistikens process.
Koppling till styrdokument
Svenska, åk 7-9, Centralt innehåll (reviderad 2022-06-22)
Läsa och skriva
- Gemensam och enskild läsning. Strategier för att förstå, tolka och analysera texter från olika medier. Att urskilja texters budskap, tema och motiv samt deras syfte, avsändare och sammanhang. Att urskilja innehåll som kan vara direkt uttalat eller indirekt uttryckt i texten.
Informationssökning och källkritik
- Informationssökning på bibliotek och på internet, i böcker och massmedier samt genom intervjuer.
- Hur man sovrar i en stor informationsmängd och prövar källors tillförlitlighet med ett källkritiskt förhållningssätt.
Samhällskunskap, åk 7-9, Centralt innehåll (reviderad 2022-06-22)
Information och kommunikation
- Hur media produceras, distribueras och konsumeras samt vilka möjligheter och svårigheter det kan innebära för mediernas roll i ett demokratiskt samhälle.
- Nyhetsvärdering och hur den kan påverka människors bilder av omvärlden. Hur individer och grupper framställs i media, till exempel utifrån kön och etnicitet, och hur detta kan påverka normbildning och värderingar.
Granskning av samhällsfrågor
- Lokala, nationella och globala samhällsfrågor och olika perspektiv på dessa.
- Kritisk granskning av information, ståndpunkter och argument som rör samhällsfrågor i såväl digitala medier som i andra typer av källor.
Svenska 1, Gymnasiet, Centralt innehåll
- Bearbetning, sammanfattning och kritisk granskning av text. Citat- och referatteknik. Grundläggande källkritik. Frågor om upphovsrätt och integritet vid digital publicering.
Samhällskunskap 1b, Gymnasiet, Centralt innehåll
- Mediers och informationsteknikens roll i samhället. Deras möjligheter att påverka människor och samhällsutvecklingen samt de möjligheter de ger människor att påverka. Mediers innehåll och nyhetsvärdering.
- Källkritik. Metoder för att söka, kritiskt granska, värdera och bearbeta information från källor i digital och annan form.
Journalistik, reklam och information 1, Centralt innehåll
- Analys av olika budskapsinnehåll, avseende språk och gestaltning, som är riktade mot en tänkt målgrupp.
Emma Frans är doktor i epidemiologi och medverkar regelbundet i Svenska Dagbladet där hon granskar populära påståenden. Hennes bok “Expertparadoxen” släpptes nyligen, där Frans funderar på vår relation till expertkunskap. Ska vi lita på experter? Och när? SvD har publicerat ett omarbetat utdrag ur boken som ligger till grund för det här lektionstipset.
1. Läs ur Expertparadoxen
Du hittar det omarbetade utdraget ur Emma Frans “Expertparadoxen” här. För att få tillgång till texten behöver du registrera dig och din klass på SvD Skola.
Begreppslista
- Belägg
- Bevisvärde
- Cherry-picking
- Expertstyre
- Evidens
- Faktaresistens
- Faktafundamentalist
- Grupptänkande
- Skräpforskning
- Teknokrati
2. Instuderingsfrågor
- Varför kan en blind tro till forskning bli ett problem, enligt Frans?
- Hur kan coronapandemin förklara expertparadoxen?
- Hur fick Andrew Wakefields forskning genomslag? På vilket sätt är den icke-trovärdig? Vad har hans studier fått för konsekvenser?
- Vad menar Frans är risken med expertstyre/teknokrati?
- Hur kan politiker tänka i sin relation till expertkunskap?
3. Att diskutera
- Brukar du tro på experter? Hur kan man kontrollera om expertutlåtanden stämmer?
- Hur kan vi förstå Expertparadoxen? Bör vi alltid vara kritiska till expertkunskap?
- Vad krävs för att få kallas expert? Kan det skilja sig åt beroende på vad det handlar om? Till exempel inom medicin, sport, musik, biologi.
- Vad behöver man veta för att förstå vetenskap?
- Vad har vi för ansvar i vår förståelse av expertkunskap? Vad är journalistens ansvar? Och experten själv?
4. Undersök i klassrummet
![](https://mediekompass.se/wp-content/uploads/2023/03/The-Times-Susan-Jebb.jpg)
Bildkälla: https://www.thetimes.co.uk/article/times-health-commission-office-cake-sugar-passive-smoking-5s3bzb3dn
Nyligen uttalade sig den brittiska professorn i kost och befolkningshälsa, Susan Jebb, om riskerna med att äta tårta på jobbet i en intervju med The Times. Hon jämförde det med passiv rökning, och menade att hon aldrig skulle äta tårta på vardagar om det inte vore för att hennes kollegor tar med fika till jobbet.
Hör om uttalandet här och undersök om det stämmer i klassrummet, enskilt, i par eller i grupper.
- Kan vår konsumtion av ohälsosamma livsmedel påverkas av tillgänglighet?
- Fundera även på: Kan fika på jobbet ge några hälsofördelar?
Sök genom nyhetsmedier eller genom vetenskapliga databaser, men försök nå så nära ursprungskällan som möjligt.
Till läraren: Emma Frans har granskat påståendet i SvD:s Vetenskapskollen här.
Läs mer
News Literacy Project’s Checkology presenterar färsk infografik om olika nivåer av vetenskapliga bevis här (på engelska).
Fojos Faktajouren har intervjuat Emma Frans. De har även recenserat boken här.
I ett uppmärksammat rättsfall friades en misstänkt man som tidigare dömts till tre år fängelse för barnvåldtäkt. Hovrätten hade svårt att tolka innebörden av ordet snippa. Händelsen blev snabbt en nyhetssnackis och kampanjen #JagVetVadEnSnippaÄr startades i sociala medier.
Vad handlar snippa-fallet om?
Lyssna på Sveriges Radio P4 Göteborgs genomgång av domen här.
Att diskutera: Varför friades mannen? Varför rörde det upp känslor hos många och vilka reaktioner blev det? Vad menar åklagaren att domen kan få för konsekvenser?
Vad betyder snippa?
RFSU reder ut här och Ungdomsmottagningen beskriver snippans anatomi.
Kan ordet snippa ha olika betydelse för vuxna och barn? Och vad säger den ordbok som Hovrätten lutade sig mot i sin bedömning? Emma Sköldberg, professor i svenska språket på Göteborgs universitet förklarar.
”Snippa-domen” i nyhetsmedierna
Både bland åsiktstexter och på nyhetsplats har domen diskuterats den senaste veckan. Kolla om fallet har debatterats på ledarplats i er lokaltidning den senaste veckan eller välj ut någon av texterna nedan. Låt eleverna läsa texterna och diskutera med varandra.
Vad är skribentens tes? Vilka argument lyfter texten? Jämför. Skiljer sig argumentationen åt mellan texterna? Hur?
- Oisin Cantwell: Skandal om rätten pressade åklagaren att ta bort yrkande i ”Snippa-målet” (Aftonbladet).
- Malin Lernfelt: Sätt Snoppen och snippan på repeat (Bohuslänningen).
- Kajsa Kettil: Snippa-fallet bör tas upp av Högsta domstolen (Borås Tidning).
- Sakine Madon: Snippa betyder förstås hela snippan (Corren).
- Göran Greider: Snippa! Snippa! Snippa! (Dala-Demokraten).
- Linda Westerlind: “Därför är snippa-fallet en katastrof” (Folkbladet).
Introduktion
Wikipedia är världens största uppslagsverk som ibland har fått ett något oförtjänt dåligt rykte. Vissa medicinska artiklar är kända för att vara den bästa källan till information enligt experter och när jämförelser har gjorts mellan uppslagsverket Britannica och Wikipedia kom man fram till att de var lika pålitliga.
Att Wikipedia är öppen för vem som helst att redigera används oftast som huvudargumentet mot uppslagsverket. Men kanske är det just det som är dess styrka. Tydligt regelverk kring hur man skriver och med aktiva användare som kontrollerar, granskar och ändrar sakuppgifter och språk är det sällan fel slinker igenom. Användare uppmanas till att vara transparenta med var och när de har hittat källor till information. Till skillnad från sociala medier står Wikipedia dessutom helt utan reklam och andra ekonomiska intressen.
Lektionsförslag
Wikipedias grundprinciper
Börja med att titta på Wikipedias grundprinciper. Diskutera sedan: Vad krävs för att något ska räknas som en godtagbar artikel? Vad utmärker en bra artikel? Kan ni hitta exempel på mindre bra texter som är i behov av att korrigeras eller uppdateras?
Utforska diskussionssidan
Vid varje Wikipediaartikel finns en flik där skribenter och moderatorer diskuterar de förslag på ändringar som kommer in. Artiklar av lite mer kontroversiellt slag får ofta längre diskussioner, se till exempel artikeln om riksdagsledamoten Elsa Widding (SD) för ett aktuellt exempel (läs mer om det här).
Vad diskuteras? Hur märks det att användarna hjälps åt?
Utforska fotnoterna
Välj ut en artikel och kolla vilka länkar den bygger på. Fundera på följande:
Vem ligger bakom information? Vilka bevis presenteras? Vad säger andra källor om informationen?
Låt eleverna bidra
När eleverna börjar bli varma i kläderna och bättre förstår sig på hur Wikipedia fungerar kan man låta dem utforska uppslagsverkets möjligheter på egen hand. Börja med enklare uppgifter, som att lägga till information i skapade artiklar, lägga till källor där det saknas eller rätta fel. För lite mer avancerad nivå kan eleverna få pröva att översätta engelska texter till svenska eller vice versa. De kan även lägga till bilder, filmer eller animationer i enlighet med upphovsrätten.
Det slutgiltiga målet kan vara att eleven ska skapa ett nytt bidrag till uppslagsverket. Samla bidragen under ett gemensamt projekt. Som lärare bör man handleda eleverna i språk, sakinnehåll och källhantering och förbereda eleven på att den kan behöva försvara sitt bidrag i diskussion med andra användare och moderatorer.
Varje användare har en egen sandlåda där de kan experimentera och öva på att skriva enligt Wikipedias regler.
Resurser
- Digiteket: Att skriva på Wikipedia (kurs)
- Wikipedia: Använda Wikipedia i undervisningen.
- Wikipedia: En introduktion till att skriva på Wikipedia.
Koppling till styrdokument
Svenska 1, centralt innehåll
- Skriftlig framställning av texter för kommunikation, lärande och reflektion. Språkriktighet, dvs. vilka språkliga egenskaper och textegenskaper i övrigt som en text bör ha för att fungera väl i sitt sammanhang. Användning av digitala verktyg för textbearbetning samt för respons på och samarbete när det gäller texter.
- Bearbetning, sammanfattning och kritisk granskning av text. Citat- och referatteknik. Grundläggande källkritik. Frågor om upphovsrätt och integritet vid digital publicering.
Engelska 6, centralt innehåll
- Texter, även komplexa och formella, från olika medier.
- Sökning av innehåll i större textmängder, eller längre sekvenser av talad engelska, i källor av olika slag och utifrån olika syften. Värdering av källornas relevans och tillförlitlighet.
- Muntlig och skriftlig produktion och interaktion med olika syften, där eleverna resonerar, argumenterar, ansöker, återger och sammanfattar.
Vad har hänt?
En israelisk hackergrupp har manipulerat val i över 30 länder. Det avslöjar nu ett internationellt journalistnätverk.
Hackergruppen går under namnet “Team Jorge” och leds av en man som har bakgrund i Israelisk underrättelsetjänst. Att köpa tjänster från gruppen har kostat kunder hundratusentals dollar.
Team Jorge har över 30 000 fejkade profiler på sociala medier och har klienter i Afrika, Nord- och Centralamerika, Europa, och USA. De erbjuder även att hacka konton på Gmail och Telegram.
Bland annat tros de ha underblåst de protester som skedde efter valet i Kenya 2022, där anklagelser om valfusk ledde till politisk instabilitet i landet.
Hackergruppen tros ha funnits i över 20 år.
Samtidigt pågår flera överbelastningsattacker mot både svenska och utländska webbplatser. I Sverige har till exempel flygplatser, sjukhus och medieföretag påverkats. Ett cyberaktivistnätverk som kallar sig Anonymous Sudan har tagit på sig flertalet av attackerna som skett i Sverige.
Begrepp
- Artificiell intelligens (AI)
- Bot
- Cyberhot
- Desinformation
- Hacker
- Propaganda
- Påverkanskampanj
- Överbelastningsattack
Se filmen om avslöjandet
Obs! Filmen från den brittiska tidningen The Guardian är på engelska.
Instuderingsfrågor
- Hur har hackergruppen arbetat?
- Vad skiljer hackergruppens desinformation mot vanlig propaganda?
- Vilka verktyg använder sig Team Jorge av?
- Vad kostar tjänsten?
Att diskutera
- Vad kan det finnas för syften med att sprida desinformation?
- Vad kan det få för konsekvenser? Som exempel kan ni tänka på kriget i Ukraina, covid-19 eller valet i USA 2016.
- Flera svenska sajter har på sistone attackerats i överbelastningsattacker av en hackergrupp som kallar sig Anonymous Sudan. Bland annat har SVT, SAS och sjukhus attackerats. Vad är en överbelastningsattack? Vad kan det finnas för avsikter? Och vad hoppas gruppen att attackerna ska leda till?
Källor
- Sveriges Radio: Israelisk hackergrupp har påverkat över 30 val världen över.
- Ny Teknik: Hackergrupp har armé av fejkkonton.
- DN: Israelisk hackergrupp säljer påverkanskampanjer runt om i världen.
- SVT: Det vet vi om den sudanesiska hackerattacken.
- Linus Larsson: Attackerna är irriterande – men inget cyberkrig (DN)
- Expressen: Hackergruppen “Anonymous Sudan” riktar in sig på Sverige.
Fettisdagen är här. Traditionellt sett inleder Fettisdagen fastan, men har främst kommit att förknippas med bakverket semla. Semlan har sitt ursprung från början 1900-talet och är en bulle fylld med mandelmassa och vispgrädde, toppad med florsocker. I den här uppgiften är det fullt fokus på semlor i alla dess former.
Vilka semlor finns på er ort?
Semmelwrap, kanelbullesemla eller semmelglass. Många bagerier försöker uppfinna sin specialitet inför fettisdagen. Hur ser det ut på din ort? Bege er ut som skrivande reportrar och ta reda på vad era lokala caféer, konditorier och bagerier erbjuder eller se vad er lokaltidning skriver om årets eventuella nyheter.
Testpanel
Många tidningar testar semlor för att guida läsaren till den bästa semlan i stan. Ta reda på hur testerna går till i er lokaltidning.
Vilka betyg fick semlorna?
Vilka bagerier är utvalda? Vilka saknas?
Hur gick testet till?
Vilka var testdeltagare och hur har de valts ut?
Nästa steg kan vara att klassen själva utformar ett test och sätter sina egna betyg, antingen med inköpta semlor eller egenbakade. Låt sedan eleverna skriva nyhetsartiklar baserat på panelens resultat. Instruktioner till hur nyhetsartiklar skrivs hittar ni bäst i vår Publicistguide som finns här.
Läs mer om Fettisdagen på Nordiska Museets hemsida.
Offentlighetsprincipen går ut på att handlingar som kommer till en myndighet ska kunna läsas av vem som helst. Det kan exempelvis handla om post som skickas från en privatperson eller ett mötesprotokoll. På så sätt ska riskerna för korruption och maktmissbruk minskas. Varför är det viktigt för dig att kunna ta del av offentliga handlingar?
Om offentlighetsprincipen
Offentlighetsprincipen innebär att allmänheten och massmedierna – tidningar, radio och TV – ska ha insyn i statens och kommunernas verksamhet. Detta skapar ett skydd mot maktmissbruk eftersom man kan hämta ut information från myndigheter oavsett vad de själva väljer att informera om. Offentlighetsprincipen innebär att:
Vem som helst får läsa myndigheternas allmänna handlingar (handlingsoffentlighet). Den som begär ut en handling behöver inte säga sitt namn eller vad hon eller han ska använda handlingen till. Du har alltså rätt att vara ”osynlig” och ingen får fråga vem du är.
Allmänhet och massmedia har rätt att vara med vid rättegångar och vid sammanträden i till exempel riksdagen.
Det finns vissa undantag från principen om handlingsoffentlighet, men de är just undantag. Exempel på allmänna handlingar som får hållas hemliga är information om pengatransporter och uppgifter som kan användas för att sprida kärnvapen.
Läs mer om offentlighetsprincipen på Regeringens hemsida: Offentlighetsprincipen
1 Diskutera och värdera
Diskutera de sätt offentlighetsprincipen kommer till uttryck och föreställ er att det var tvärtom. Hur blir det då? Och vad skulle det kunna få för negativa konsekvenser?
A. Vem som helst får INTE läsa myndigheternas allmänna handlingar! Negativa konsekvenser…
B. Den som begär ut en handling MÅSTE uppge namn och personuppgifter och ange vad hon eller han ska använda handlingen till! Negativa konsekvenser…
C. Tjänstemän och andra som arbetar i staten eller kommunerna har INTE rätt att berätta vad de vet för utomstående. Negativa konsekvenser…
D. Tjänstemän har INTE möjligheter att lämna uppgifter till massmedia. Negativa konsekvenser…
E. Domstolsförhandlingar är INTE offentliga. Negativa konsekvenser…
2 Prova att få ut en offentlig handling
Diskutera i klassen vad som skulle kunna vara intressant att begära ut från någon myndighet. (Nedan finns en hjälplista!) Arbeta gärna två och två
Exempel på vad offentlighetsprincipen innebär att du kan få veta:
• Kompisens betyg i engelska
• Om den där tjejen vars nummer du fick är gift
• Vad din granne hade för inkomst förra året
• Sannolikt en hel del av de mejl statsministern skickade igår
• Någon dom från närmaste tingsrätt som intresserar er
Exempel på ställen/personer som kan vara intressanta att begära ut handlingar från:
Domstolar
Riksdagspolitiker
Kommunen
Regioner (ansvarar för vissa samhällsuppgifter, främst sjukvård)
Myndigheter (exempelvis skatteverket)
Polisen
Nyfiken på vad som sades på lärarnas senaste möte? Testa att få ut handlingar från skolan.
Gör så här:
Skriv eller mejla till det ställe från vilket du vill få ut en handling. Tala om vilka handlingar du vill ha. Kopior kan skickas till dig med vanlig post och det får ta maximalt två dagar. Du har inte rätt att få handlingar med e-post.
Eller så här:
Gå till det ställe från vilket du vill ha ut handlingar och be om att få ut den handling du vill läsa. Ta reda på öppettider först. Du kan be att få kopior som du tar med dig hem. Du har rätt att få nio papper kopierade utan kostnad.
Kom ihåg att enligt lagen behöver du inte tala om vem du är eller varför du vill ha handlingarna. Ingen har heller rätt att fråga dig.
Offentlighetsprincipen betyder att du får läsa papper hos myndigheterna. Men …
Alla handlingar är inte offentliga. En del är arbetsmaterial som bara de anställda på kommunen får läsa. Statsministerns nedklottrade minnesanteckningar från ett möte till exempel. Andra handlingar är hemliga, sekretessbelagda. Till exempel handlingar från samtal mellan en psykolog på socialtjänsten och en ung person utsatt för övergrepp inom familjen.
Frågor efter fullföljd uppgift:
A. Fick du ut den handling du begärt?
B. Varför valde du att få ut detta? För att…
C. Är det positivt eller negativt för dig att du kan få tag i den information som du just nu har i din hand? Motivera ditt svar.
D. Är det positivt eller negativt för samhället att du kan få tag i den information du just nu har i din hand? Motivera ditt svar.
3 Leta i tidningen
Leta i en tidning efter nyheter som sannolikt inte skulle ha kommit till medias kännedom om offentlighetsprincipen inte hade funnits i Sverige.
Dela in eleverna i grupper och be dem undersöka olika slags tidningar som lokaltidning, kvällstidning och rikstäckande tidning eller så arbetar ni alla med samma tidning.
A. Stryk över nyheterna med fet penna och diskutera:
B. Vad är det för nyheter som försvinner? Vad blir kvar?
C. Spelar det någon roll att dessa nyheter försvinner? Motivera ditt svar. Diskutera era resultat!
Kopplingar till skolans styrdokument
Grundskolan
Samhällskunskap
Genom undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla en helhetssyn på samhällsfrågor och samhällsstrukturer. I en sådan helhetssyn är […] rättsliga, mediala och politiska aspekter centrala. Eleverna ska utveckla förståelse för […] hur olika intressen och åsikter uppstår och kommer till uttryck och hur olika aktörer försöker påverka samhällsutvecklingen. Vidare ska undervisningen ge eleverna möjlighet att förstå digitaliseringens betydelse för samhällsutvecklingen och för den personliga integriteten.
Undervisningen ska ge eleverna verktyg att hantera information i vardagsliv och studier och kunskaper om hur man söker och värderar information om samhället från olika källor.
Eleverna ska utveckla förtrogenhet med demokratiska processer och arbetssätt [och] tillägna sig kunskaper om, och förmågan att reflektera över, värden och principer som utmärker ett demokratiskt samhälle.
Gymnasiet
Samhällskunskap
I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om frågor som berör makt och demokrati. Dessutom ska undervisningen bidra till att skapa förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur samhället påverkas av digitalisering.
Undervisningen ska bidra till att skapa förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Ett komplext samhälle med stort informationsflöde och snabb förändringstakt kräver ett kritiskt förhållningssätt och eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla ett sådant. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika metoder för att samla in och bearbeta information, bland annat med hjälp av digitala verktyg.
ChatGPT från företaget OpenAI har sedan sin lansering i december 2022 fört upp AI:ns möjligheter, risker och konsekvenser på agendan. I skolans värld pratas om hur man ska handskas med AI-genererade uppsatser och inom journalistiken vilken potential AI kan ha för nyhetsförmedling framöver, men också farorna med fake news och desinformation som kan komma med den nya tekniken. I den här uppgiften får eleverna undersöka hur de tror att framtiden för en AI-driven journalistik kan komma att se ut.
Diskutera
Diskutera i grupper och skriv ner några förslag.
- Hur tror ni att AI används inom nyhetsjournalistiken idag? Och vad kan den göra i framtiden? Till exempel hur den kan vara till stöd för journalisten, eller hjälpa läsaren?
- Finns några risker med att låta AI ta över hela eller delar av det journalistiska arbetet? Vilka? Hur kan nyhetsmedierna komma runt dessa problem?
- Kan journalistiken behålla sin trovärdighet när AI blir vanligare? Hur?
Använd Chat-GPT i klassrummet
Utforska ChatGPT i klassrummet, Du hittar den här. Verktyget är än så länge gratis att testa via OpenAI:s lekplats, men tänk på att användarvillkoren kräver att man är 18 år. Förslagsvis tar du som lärare fram kopieringsunderlag från ChatGPT innan lektionen som elevgruppen sedan kan arbeta med.
Nedan finns några förslag på sådant ni kan undersöka. Övningen kan göras enskilt eller i par, det är upp till varje lärare.
- Klistra in en längre text, till exempel från en tidning, och be om en sammanfattning av texten. Jämför med originaltexten och se om informationen stämmer.
- Klistra in brödtext från en nyhetsartikel och be om fem förslag till rubrik och ingress. Diskutera i grupper vilket förslag ni anser är bäst. Motivera svaret.
- Fråga efter en sammanfattning av en historisk händelse. Jämför med en trovärdig källa. Vad stämmer? Vad stämmer inte? Vilka perspektiv lyfts fram? Vilka osynliggörs?
- Klistra in en text på engelska och be om en översättning till svenska eller vice versa. Jämför språket.
- Be chattbotten om förslag till intervjufrågor till ett reportage eller en artikel som ni ska genomföra. Elevgruppen kan få i uppgift att välja ut frågor och komplettera med egna.
Lästips
- Johan Falks bok “AI och skolan” (Fri nedladdning).
- SvD/TT: Därför hotas även ditt jobb av AI
- Andreas Ekström: Kan roboten ta över mitt jobb? Svaret får vi nu (Sydsvenskan).
- Linus Larsson: Hur öppet är Open AI med Microsoft som storägare? (DN)
- Computer Sweden: Lågavlönade anställda i Kenya fick lära Chat GPT vara mindre hatisk
Koppling till styrdokument
Den här uppgiften kan genomföras som en del av undervisningen i en rad olika ämnen, till exempel svenska eller engelska, eller samhällskunskap och medieämnen på gymnasienivå. I övningen får eleven bekanta sig med en aktuell samhällsfråga, diskutera och analysera konsekvenserna av den, på engelska eller svenska. De får pröva tillförlitligheten av ny teknik och utforska den med ett källkritiskt förhållningssätt. Eleverna kan även pröva teknikens historiebruk inom ramen för historieundervisningen.
En docka föreställandes Turkiets president Recep Tayyip Erdoğan har hissats uppochned utanför Stockholms stadshus. Aktivistgruppen Rojavakommittéerna har tagit på sig aktionen. Händelserna har fördömts av svenska regeringsrepresentanter och fått Turkiet att ilskna till. Bland annat ställdes ett planerat besök av talmannen Andreas Norlén in med kort varsel. Detta samtidigt som Sverige är mitt i en förhandling med Turkiet om inträde i militäralliansen NATO.
I efterdyningarna av aktionen har yttrandefrihetens gränser diskuterats i medierna. Vad är och bör vara tillåtet att säga inom ramarna för vår demokrati?
Diskutera
Var går gränsen för yttrandefriheten? Vad är olagligt att uttrycka sig om? Var dockan innanför dessa gränser?
Tidningen Flamman har utlyst en satirtävling om Erdoğan där tecknare kan vinna prispengar. Ska man få skämta om vad man vill?
Kan ni komma på andra aktioner eller yttranden som blivit omdebatterade men som likväl är tillåtna?
Vad kan det få för konsekvenser om yttrandefriheten begränsas? Och motsatt – om vi hade fått yttra precis vad vi ville?
Vad säger lagen?
Enligt FN:s konvention för mänskliga rättigheter artikel 19 har var och en rätt till åsiktsfrihet och yttrandefrihet. Hur skyddas våra medborgerliga friheter i svensk lag?
Hur vidsträckt är vår yttrandefrihet? Vad står i regeringsformen?
Vilka begränsningar finns i yttrandefriheten? Finns det yttranden som är olagliga? Kan ni ge exempel?
Vad säger nyhetsmedierna?
Ta reda på hur frågan har diskuterats i medierna. Vilka perspektiv lyfts fram? Gör en kartläggning och leta både på nyhetsplats och bland opinionstexter.
Flera artikelförslag finns nedan.
Lektionsunderlag
- Kristersson om aktionen med Erdogan-docka: Avskyvärt – förstår Turkiets ilska (SVT)
- Johan Pehrson om Erdogan-dockan: ”Vi har yttrandefrihet i Sverige” (Aftonbladet)
- Tobias Billström: Viktigt att ta Turkiets känslor på allvar (SvD).
- Han hängde upp dockan: ”Måste provocera för att få reaktion” (TV4)
- Experter om Kristerssons hårda ord: ”Skäms över Sverige” (GP, kan krävas inloggning)
- Nils Funcke: ”Ministrarna agerar extremt olämpligt” (SvD Debatt)
- Johanna Frändén: Den hängda Erdogandockan får mig att tänka på Charlie Hebdo (Aftonbladet)
- Alex Schulman: Ulf Kristersson hyllar Turkiets ”demokrati” och pissar på vår (DN)
- Anders Gustafsson: Om det varit en Nooshi-docka som dinglat i en lyktstolpe? (BLT)
I vår är det 50 år sedan journalisterna Jan Guillou och Peter Bratt avslöjade den dittills okända underrättelseorganisationen IB. IB-affären handlar om en hemlig underrättelseorganisation som spionerade på och åsiktsregistrerade svenska medborgare under en lång period på 1970-talet. Båda Både Guillou och Bratt blev satta i fängelse för spioneri, trots att tidningen FiB/Kulturfront, som publicerade avslöjandet, hade ansvarig utgivare.
Frågan har återigen aktualiserats när riksdagen under hösten 2022 röstade igenom att utlandsspioneri, grovt utlandsspioneri och röjande av hemlig uppgift i internationellt samarbete ska bli tryckfrihetsbrott. Ändringen riskerar att urholka meddelarfriheten som ska garantera nyhetskällor anonymitet, menar experter. Det kan göra viss journalistisk publicering brottslig.
Instuderingsfrågor
Använd er av en eller flera av källorna längst ner på sidan för att besvara följande frågor.
- Vad handlar IB-affären om?
- Vem eller vilka spionerade IB på?
- Varför orsakade detta kritik mot regeringen?
- Varför blev Bratt och Guillou fängslade?
Diskussionsfrågor
- Hur ser du på att underrättelsetjänsten spionerade på egna medborgare?
- Kan du föreställa dig att något liknande skulle kunna hända i Sverige idag? Varför/varför inte?
- Kan det vara acceptabelt att avslöja hemliga handlingar om det handlar om att avslöja korruption och missförhållanden, som i fallet med IB-affären, eller borde det alltid vara olagligt att avslöja hemliga handlingar oavsett omständigheterna?
- Hur kan man se till att sådana här händelser inte upprepas i framtiden? Vad kan man göra för att skydda friheten och rättssäkerheten i ett samhälle?
Fördjupningsuppgift
Sök information om IB-affären och gör en presentation om vad som hände i par eller grupper.
Beskriv händelseförloppet och efterdyningarna av Guillou och Bratts avslöjande.
Använd centrala begrepp som tryckfrihet, ansvarig utgivare, källskydd och tryckfrihetsbrott som stöd i era förklaringar.
Källor
Harrisons historia: Drog ned byxorna på regeringen – fängslades (SvD)
P3 dokumentär om IB-affären (SR)
IB-affären – hemligare än Säpo (SVT).
SVT: Spionerilagen blir tryckfrihetsbrott
Tryckfrihetsexperten Nils Funcke i DN om den nya lagstiftning om utlandsspioneri.