![](https://mediekompass.se/wp-content/uploads/2023/03/pexels-andrea-piacquadio-3771127-scaled-1-650x975.jpg )
Demokrati betyder ungefär folkstyre på latin. Det innebär att makten ska utgå från folket. Till exempel går vi i Sverige och röstar var fjärde år om vilka politiker vi vill ska styra landet. Det är en del av demokratin. För att demokratin ska fungera som önskat behöver folket få flera rättigheter, däribland yttrandefrihet.
Yttrandefrihet handlar om att sådana som du och jag har rätt till att uttrycka oss fritt om nästan vad som helst. Det är så viktigt att det finns nedskrivet i svensk grundlag. Där står vilka rättigheter och skyldigheter vi har i Sverige.
För att demokratin ska fungera som önskat behöver folket få flera rättigheter, däribland yttrandefrihet.
![](https://mediekompass.se/wp-content/uploads/2023/03/pexels-katerina-holmes-5905853-scaled-1-1200x800.jpg)
Eftersom det står i grundlagen betyder det att yttrandefriheten har fått ett särskilt skydd. Det är nämligen inte lika lätt att ändra en grundlag som en vanlig lag. I Sverige är det tillåtet att fritt läsa och skriva vad du vill, eller tycka vad du vill. I många andra länder i världen är det inte någon självklarhet. Där är yttrandefriheten inte lika stark som den är i Sverige.
Det är dessutom viktigt att medier som tidningar och tv- och radiokanaler har rättigheter i en demokrati. Utan fria medier fungerar inte demokratin som den ska. Nyhetsmedierna har en viktig uppgift att granska makthavare och informera om vad som händer. Att granska makten innebär att journalister försöker ta reda på fakta bakom olika beslut eller händelser. Därför behövs det som kallas pressfrihet och det finns nedskrivet i två av våra grundlagar, Tryckfrihetsförordningen och Yttrandefrihetsgrundlagen.